Naljakuu külaliseks oli Jan Uuspõld, kes rääkis sellest, kuidas huumor meid elus edasi kannab. Vahepaladeks mängis tuntud näitleja kitarril meeleolukaid palasid. Enne lahkumist võttis Jan osa ka meie hüpitsa väljakutsest. Aitäh, toreda elamuse eest!
![](https://nissikool.ee/wp-content/uploads/2023/04/20230405_130114-1024x577.jpg)
![](https://nissikool.ee/wp-content/uploads/2023/04/20230405_125822-1024x577.jpg)
![](https://nissikool.ee/wp-content/uploads/2023/04/20230405_123725-1024x577.jpg)
![](https://nissikool.ee/wp-content/uploads/2023/04/337175153_591632816340641_7782968618989584545_n-768x1024.jpg)
Naljakuu külaliseks oli Jan Uuspõld, kes rääkis sellest, kuidas huumor meid elus edasi kannab. Vahepaladeks mängis tuntud näitleja kitarril meeleolukaid palasid. Enne lahkumist võttis Jan osa ka meie hüpitsa väljakutsest. Aitäh, toreda elamuse eest!
Nädalavahetusel toimus Saue valla laululapse konkurss, kus osalesid Nissi kooli ja huvialakooli Nissi Trollid tublid lauljad Kertu Vahar, Robin Riivik, Ketter Sassi ja Paul Peeter Verner, kelle juhendajateks olid õpetajad Karina Looveer ja Mari-Liis Simovart. Robin Riivik sai edasipääsu Harjumaa laululapse vooru ja Paul Peeter Verner tõi ära eripreemia “julge esituse” eest. Palju õnne!
21. aprillil on kõigil soovijail võimalik end proovile panna traditsioonilisel Nissi kooli jüriöö jooksul. Registreeri võistkond ja tule võta osa! Registreerimine on avatud 16. aprillini k.a.
XIII noorte tantsupeol “SILLAD” osaleb 3.-4. klassi tantsurühmade hulgas ka Nissi kooli 4. klassi rahvatantsijad, keda juhendab Kalev Järvela. Soovime indu ja jaksu eesootavateks tantsutrennideks ja ettevalmistusteks. Kohtumiseni tantsupeol!
Järgmisest õppeaastast hakkab kehtima uus õppekava, mis lõimib senisest enam õppetegevustesse esivanemate kombeid ja tavasid. Kooli juhtkond kinnitas eileõhtusel erakorralisel koosolekul järgmise nädala pärandkultuurinädalaks eesmärgiga pakkuda kooliperele võimalust tutvuda sügisest kehtima hakkavate uute korraldustega.
Järgmisel nädalal kehtivad uued nõuded nii õpilaste kui õpetajate riietumisele, näiteks tuleb vahetusjalanõude asemel kanda pastlaid või viiske. Loodame, et esimesed julged kannavad ka teisi talupojariietuse elemente (tüdrukutel ja naistel kirivööga kinni tõmmatud pikk valge särk, poistel ja meestel linasest kangast särk ja püksid). Kõige rahvuslikuma rõivakomplekti kandjale on auhinnaks välja pandud sari ehk suur viljatuulamissõel. Talupoja käimariided muutuvad kohustuslikuks koolivormiks siiski alles sügisest.
Suurt tähelepanu pöörame ka esivanemate keelepärandile. Nii toimuvad järgmisel nädalal tunnid eesti keele asemel setu, mulgi, saare, hiiu ja võru keeles. Seejärel selgitame välja kooliperele enim meeldinud murdekeele, mis lisandub sügisel kooli B-võõrkeele valikute hulka.
Käsitöö ja kodunduse, tehnoloogiaõpetuse ning kunstitundides tutvustatakse järgmisel nädalal erinevaid pärandtehnoloogiaid. Näiteks küpsetatakse aganaleiba ja kamakäkki ning tehakse tutvust ketramise ja alepõllunduse peamiste võtetega. Viimase tarbeks rajatakse kooli lähedal olevale haljasalale alepõld, kuhu saab järgmiseks sügiseks koolitoidu jaoks vajaliku vilja külvata. Sügisest viiakse tunniplaani sisse uue ainena permakultuuriõpetus.
Vanasti valmistati sooja toitu (nt vee ja soolaga keedetud ube, herneid või tange) enamasti paar korda nädalas suuremas koguses, mida sai hiljem soojendada ja piima lisades toitvamaks muuta. Selline kokkuhoidlik toiduvalmistusviis on inspireerinud ka meie toitlustajat, kes saadab nädala herne- ja oaportsjonid juba esmaspäeval koolidesse laiali ning koolid saavad hiljem ise vajaliku koguse lõunaks soojendada. Vahepaladeks pakub söökla hapupiima, soolakala ja jahujooki.
Uuest nädalast ei kehti enam kodukorras loetletud õpilaste mõjutusmeetmed, nt kirjalikud märkused ja noomitused, õppetunnist eemaldamine vms. Esivanemate poolt äraproovitud praktikale tuginedes luuakse klassidesse tahvlite kõrvale nurgake hernestega, kuhu tunnikorra rikkumise või kodutöö tegemata jätmise puhul õpilane põlvitama ja teo üle järele mõtlema suunatakse. Koostöös hoolekoguga arutatakse võimaluste üle taastada sügisest veel teisigi talupojakultuurist inspireeritud mõjutusmeetmeid, näiteks teotöö ja loonusandam (osa pere põllumajanduslikust ja käsitöötoodangust).
Pärandkultuurinädal mõjutab ka kooli dokumendihalduskorda, sest juhtkonna otsusega taaselustatakse kirjakirjutamise traditsioon ning keelatakse elektroonilised sõnumid. Erinevad informatiivsed teated tuleb edaspidi käsitsi paberile kirjutada ning saata posti teel saajale. Infoliikumise paremaks toimimiseks kuulutatakse välja avalik konkurss majasisese käskjala ametikohale.
Täna on rahvusvaheline naljapäev. Loodame, et artikkel mõjus tujutõstvalt. Naer on terviseks!